Kan passivitet, underkastelse og lidelse være uttrykk for feministisk motstand? Ja, det kan til og med fungere bedre enn tradisjonell frihetskamp, mener queerteoretikeren Judith Halberstam.
Islam og homofili har vært på medieagendaen de siste to årene, og muslimske ledere har møtt et økende krav om å utvise toleranse for homofile. Men hva forteller toleransen om maktforhold i vårt samfunn? Ganske mye, skal vi tro forskerne Randi Gressgård og Christine M. Jacobsen. I siste nummer av Tidsskrift for kjønnsforskning analyserer de norsk toleransedebatt.
– Hvis min bok har en brodd, er det mot ideen om "den homofile frigjøringsfortellingen". Det er et typisk trekk ved historieframstillinger at et mørkt og dystert før blir satt opp mot et lyst og fint nå, sa antropolog Hans W. Kristiansen under lanseringen av boka Masker og motstand – Diskré homoliv i Norge 1920-1970.
Det har vært satset stort på tiltak mot mobbing i skolen i de senere årene, men antimobbe-programmene, som Olweus-programmet, tar ikke spesifikt tak i homofobisk erting og mobbing. Det mener Hilde Slåtten at de bør gjøre.
Ble det gutt eller jente? Hva skjer når svaret på det aller første spørsmålet er «vi er ikke helt sikre»? Marit Vaula Rasmussen forsker på intersexbarna, de som fødes med ubestemmelig kjønn.
Trodde du heteronormativitet først og fremst var et problem for de skeive? Helt feil. Heteronormene begrenser og styrer oss alle sammen. Det hevder redaktørene av den ferske boka Når heteroseksualiteten må forklare seg.
Kinesernes nyvunne frihet handler først og fremst om friheten til å tjene penger og bli rik. Mange millioner mennesker mangler fortsatt friheten til å holde kjæresten i hånda på gata. Det forteller Øystein Ruud, som har forsket på homofile menns situasjon i OL-landet.
Det er femti år siden Finn Grodals bok Vi som føler annerledes kom ut. Boka blir utropt til ett av de modigste uttrykkene for femtiårenes diskrete homofil-bevegelse og til en viktig forløper til dagens homoforskning.
Politikere i Latvia som ikke vil si ordet homofil snakker i stedet om «mosaikk-menneskene». Norsk nettverk for forskning om homoseksualitet inviterte en av disse, som også er den første åpent lesbiske i Latvia.
«Forbudet» mot feminine menn på bygda får mange homofile til å legge bånd på seg i måten de kler seg og ter seg på. Men det gjelder så visst ikke alle.
Det er kanskje lettere å være homofil eller lesbisk i dag enn for 50 år siden. Men betyr det egentlig at samfunnet har blitt mer tolerant, spør idéhistoriker Marianne Butenschøn. Hun har studert toleransebegrepet og dets dilemmaer.
De måtte til byen for å «komme ut». Betyr det at det ikke finnes rom for homofile på bygda? Geograf Hanne Thuen har sett på by og bygd med et skeivt blikk.